version=1
lefttoright=true
author=KTouch (Program udviklet af Håvard Frøiland), Gunther Strube, Anja Lysholm, Baseret på: 'Lær maskinskrivning i Folke- og Ungdomsskolen' Kamma Jensen & Jytte Møller
numeric=false

Lektion 30: Repetition og øvelser 19 
cksæ dltø cksæ dltø cksæ dltø cksæ dltø cksæ dltø 
gov. hpx- gov. hpx- gov. hpx- gov. hpx- gov. hpx- 
Afgang hver mandag kl. 6.35 og hver fredag kl. 7.25 
Afgang hver mandag kl. 6.35 og hver fredag kl. 7.25 
Når vinden kommer fra havet, fører den altid vand med sig 
ind over land. Det kan være vanddamp eller vanddråber. Så 
længe luften endnu ikke er mættet med vanddamp, kan den 
stadig optage mere vand, og den virker derfor udtørrende. 
Når den under en given temperatur ikke kan optage mere 
vanddamp, siger man, at den er mættet. Ved temperaturstig- 
ning kan luften optage mere vand, ved temperaturfald kon- 
denseres, det vil sige fortættes vanddampen. Man taler så 
om, at temperaturen har nået dugpunktet. 
Bæres de vandmættede luftstrømme ind over land i lav høj- 
de, kaldes de tågebanker. Driver de højere oppe, kaldes 
de skyer. Disse dannes næsten altid, hvor kold og varm 
luft mødes. Hvor en vandfyldt luftmasse hurtigt afkøles, 
kan man se skyer vokse frem med stor hastighed. Vanddrå- 
berne i skyerne vil, så længe de er små, kunne holdes 
svævende meget længe på grund af opstigende varm luft. 
Hvis opdriften aftager, og dråberne bliver tunge, vil de 
falde ned som regn. Hvis varm luft glider ind over kold 
luft, vil vi næsten altid få silende heldagsregn. Skyder 
kold luft ind under varm luft, får vi kraftige byger. 
ting vidste året blandt f.eks. forstod hjælp hvorfor 
ting vidste året blandt f.eks. forstod hjælp hvorfor 
hvorledes kort navn tak vender vældige bede ca. kunne 
hvorledes kort navn tak vender vældige bede ca. kunne 

